<div align="justify">Хижата е разположена в Националният парк "Централен Балкан" на седловината между вр. Добрила и вр. Амбарица. Надморската височина на областа е 1804 м. Хижата граничи с два от най-красивите резервати в “Централен Балкан” – “Стенето” от северозапад и “Стара река” на югоизток. Построена е от туристите от град Сопот през 1928 год. По-късно е опожарена и изградена от камък през 1932 – 1933 год. Хижата и едноименния връх са наречени на легендарния Добрил войвода. В района на тази стара хижа през 70-те и 80-те години на миналия век са изградени множество бунгала. В момента хижа Добрила е модернизирана, бунгалата са ремонтирани, изградена е по голяма столова, цялата хижа е отоплена с алкално парно. Възстаноена е стара сграда с изцяло ново строителство и обзаведена в пълен лукс. Разполага с 8 самостоятелни стаи с вътрешни санитарни възли и умивални. Хижата е водоснабдена и разполага с бар-ресторант с добре уредена кухня. Електрефицирана е от градската мрежа. Хижата разполага със сателитна телевизия. През зимата пристигането на хижата става чрез атракционно извозване със снегоход-Ратрак по 10 човека на курс от втора станция на въжения лифт в Сопот. Хижа Добрила е изходен пункт за хижа Дерменка и хижа Васил Левски през върховете Амбарица, Купена и Костенурката през зимата или подсичайки ги през лятото през местността Топалица. Част от маршрута попада в резерват. Пункт от европейския маршрут Е3. Природата около хижата е неописуемо красива.

<p>
<b>Маршрути:
<br>
[Град Сопот - хижа Добрила] </b>

<p>Изкачването от Сопот се улеснява от седалковата въжена линия. С лифта се достига до междинната лифтова станция, откъдето по опороен терен се тръгва на север – северозапад. Постепенно наклонът намалява, пътеката завива на запад – северозапад. Минава се през скалистото възвишение Пресечен камък, на запад от което се отклонява пътеката към близката ведомствена хижа Незабравка. От него се продължава право на север, по стълбова маркировка, прокарана по наклонени пасища. От запад са иглолистните гори, покриващи източния склон на връх Добрила, а от изток – дълбоката скалиста пропаст на Манастирска река. Пътеката минава вляво от кошара и след това вдясно от паметната плоча на Дядо Яни. Пътеката се разширява и траверсира почти по хоризонтал източния склон на връх Добрила. До хижа Добрила се стига след преминаването на плитко долче и излизане на седловината между върховете Добрила и Амбарица. Време за маршрута със седалкова въжена линия + 1.30ч. пеша или 4.00ч. по маркирана пътека.

<p>
<b>[Хижа Дерменка – хижа Добрила] </b>
<br>
От хижа Дерменка се тръгва на югоизток по коларски път, извеждащ на удобната за ски през зимата долина Мечо поле. Пътят я пресича по хоризонтал и навлиза в букова гора. Излезе ли се на поляна, отпред се изправя двуглавия връх Гюрдуктепе. Предполага се, че някога на него е имало наблюдателна кула – част от сигналната система, осигуряваща безопасността на Копсис. От Гюрдуктепе пътеката започва да слиза надолу и достига седловината, където има няколко почти непресъхващи локви. На изток пътеката навлиза в иглолистна гора, наречена Сопотски чамлък, и скоро от нея се отделя пътеката водеща пряко към хижа Незабравка. Пътеката за хижа Добрила се извива леко наляво, минава през поляната Гроба и след малко повече от час движение през гората се излиза на тревистата седловина между върховете Добрила и Левски, където е построена хижа Добрила. Време за маршрута 2.30ч пеша. 

<p>
<b> [Хижа Амбарица – хижа Добрила]  </b>
<br>
От хижа Амбарица за хижа Добрила води добре очертана пътека. След 30-минутно изкачване по Дебели дял се стига до разклон, означен с маркировъчен стълб и табелки. На юг се отклонява пътеката за Купените и връх Ботев. На Платнешки ярове от нея се отделя пътека за хижа Васил Левски. Друга пътека също тръгва на юг (от разклона) и през хижа Хубавец слиза в град Карлово. Третата пътека отначало тръгва на югозапад, слиза в безводен улей, описва четири завоя и изкачва рида Куманица. След това правейки дъга пътеката достига западното подножие на връх Левски, навлиза във вековна иглолистна гора и пресича горното течение на река Черни Осъм. Водосливът на двата потока, образуващи реката се нарича Чаталчучур и се намира малко по-високо от мястото, където минава пътеката от хижа Амбарица за хижа Добрила. Оттук нататък пътеката продължава пак през иглолистна гора. Преминава се билото и отпред се показва хижа Добрила. Време за маршрута 2.30ч. пеша
<p>
<b> [Контакт хижа Добрила]   </b>
<br>
хижа Добрила се намира на 1804м. надморска височина с GPS координати 42.71109 градуса Северна ширина и 24.76102 градуса Източна дължина.



</div>
